Честит празник!

24 май е скъп празник за поколения българи. Денят на славянската писменост и българската просвета и култура е  най-дълго честван в новата ни история – 162 години. Първоначално денят на светите братя Кирил и Методий е бил почитан в цикъла на църковните  празници – на 11 май. Като Ден на просветата и славянската писменост започва да се празнува от 1851 година.
През втората половина на ІХ век в Европа се появява нова азбука. Нейни създатели са светите братя от Солун Кирил и Методий, обявени през 1980 г. от папа Йоан-Павел II за духовни съпокровители на Стария континент. Делото им поставя началото на славянската писменост и култура – широка по своя цивилизационен обхват,  демократична по просветителски дух и толерантна в диалога с другите религии и култури. Заради огромния си принос към световната култура старобългарският език е признат за един от петте класически езика наред със старогръцки, староеврейски, латински и санскрит.
През ІХ век при покръстването на многолюдните славянски общности в Средна и Югоизточна Европа, Рим и Константинопол се борят за влияние върху тях, макар и до официалното разделение на църквите да остават цели векове. С новата писменост и с превода на  богослужебната  книжнина на славянски Византия иска да приобщи съседните си славяни към лоното на Източната църква и своето политическо влияние. Превеждайки най-важните църковни книги, светите братя нарушават догмата за проповед само на трите тогавашни свещени езика: еврейски, гръцки и латински. Те са обвинени в ерес, което ги принуждава да заминат за Рим, където в блестяща полемика отстояват правото на съществуване на новата азбука и богослужението на славянски език. 
Първата славянска азбука, сътворена от Светите братя, е глаголицата. Особено интересно е, че тя най-дълго тя  използва в духовната книжнина на хърватите, които приемат католицизма. В края на ІХ – началото на Х век е създадена по-лесната за изписване кирилица, наречена така в чест на Константин-Кирил Философ. Освен българите, белорусите, руснаците, сърбите и украинците на нея днес пишат много  неславянски народи в Европа и Азия. 
С приемането на България в Европейския съюз през 2007 година кирилицата става третата официална азбука в общността.